Är det inte att kasta sten i ett glashus?
Debatt I en debattartikel diskuterar Jörgen Skärin (MP) den senaste tidens politiska turbulens i Värnamo.
![](https://xn--vrnamo-bua.nu/wp-content/uploads/sites/2/2016/11/jorgen-skarin-160107-pr.jpg)
I en debattartikel diskuterar Jörgen Skärin (MP) den senaste tidens politiska turbulens i Värnamo. Arkivbild.
Ofta blir man förvånad hur vår politiska ledning i Värnamo agera. Är det så att man nu efter mer än 50 år vid makten i Värnamo helt enkelt tappat taget och börja skylla på varandra?
Man blir väldigt frågande när omsorgsnämndens ordförande Filip Wihrén (M) efter att blivit granskad av kommunrevisionen svarar med citat ”Denna kritik borde ha riktats till nämnden för flera år sedan”. Själv har han nu suttit halva mandatperioden som ordförande i omsorgsnämnden. Den tidigare nämndordförande var Glenn Lund (M) och Filip Wihrén var ordförande för just upphandlingsnämnden förra mandatperioden. Är det inte att kasta sten i ett glashus? Moderaterna har haft total insyn i detta ärende under två mandatperioder, alltså sex år och innan dess var det Arnold Carlsson (KD) som var ordförande.
Att man sedan få höra att utredning från tjänstemän på barn- och utbildningsförvaltningen för att spara pengar i organisationen inför budget 2025 då föreslå att Fryele och Gällaryd skola samt Nattis skall läggas ned…Är det befängt att en halvtidsavlönade ordförande på förvaltningen inte klart deklarerat att våra landsbygdsskolor är en helig ko inom centern men kanske inte inom Alliansen? Eftersom det finns just politiker inom Centern som kämpar för just landsbygden, vilket visade sig vid valet till ledamöter i nämnder efter valet vid fullmäktige i december 2022, då Maria Johansson kvalificerade sig som partilös enligt Centers stadgar. Att Maria Johansson ordförande och Kaj Larsson som vice ordförande i presidiet varit medvetna om förslaget som förvaltningen jobbat fram tyder på dålig politisk styrning.
Om verkligen landsbygdsskolor är heliga och att man värnar om en levande landsbygd, vad är mer levande än skolbarn på en skolgård kan man fråga sig. Landsbygdsskolor skulle ha sämre resultat i nationella prov och sämre kvalitet i utbildning kanske kunde redovisas för allmänheten, för det är väl det som är måttstock på utbildning i dag och är det så vid dessa skolor?
Jörgen Skärin/Miljöpartiet i Värnamo
Bra Jörgen